![Nordisk kulturfond](../../../images/logo_nkf.gif)
|
Krönikeböckerna
Författaren till Krönikeböckerna är med största
sannolikhet Esra. Efter fångenskapen i Babel skrev han på
400-talet fKr ner sin skildring av främst Juda rikes historia. Han
har utgått från många olika källor, bland annat
från Samuels- och Kungaböckerna. De två Krönikeböckerna
är i grundtexten en enda bok och omfattar egentligen hela Israels
historia ända från Adams tid till Esras tid. Det mesta i böckerna
utspelar sig ändå från ca år 1000 till 538 fKr.
I centrum står David och Salomo och flera av de gudfruktiga kungarna
i Juda rike.
Böckernas hebreiska namn kan översättas med ”tidernas
händelser”. Septuaginta använde ett namn som betyder ”det
som utelämnats”, alltså ur de föregående böckerna.
Hieronymus föreslog namnet Krönikeböckerna, ett namn även
Luther antog.
Även om källorna till böckerna är Samuels- och Kungaböckerna
hänvisar författaren även till ”Boken om Israels
kungar”, 1 Krön 9:1, ”Boken om Juda och Israels kungar”,
2 Krön 16:11, ”Utläggning till Kungaboken”, 2 Krön
24:27 m.fl.
Indelning
1 Krön 1-9 |
Släktregister Adam-David |
1 Krön 10-29 |
Davids historia |
2 Krön 1-9 |
Salomos historia |
2 Krön 10-36 |
Juda kungar |
Några huvudpunkter
- Krönikeböckerna börjar med tio kapitel släktlistor.
Släktregistren är utförligast för Juda, Levi och
delar av Benjamins stam, alltså de stammar som kom tillbaka efter
fångenskapen.
- Krönikeböckerna har ca 40 berättelser gemensamma med
Samuels- och Kungaböckerna, men koncenterar sig nästan enbart
på Juda rike, inte ens profeterna Elias och Elisa verksamhet omnämns
förutom i 2 Krön 21:12-15.
- Författaren förbigår syndafallen i Davids och Salomos
privata liv men lyfter fram det de gjorde för templet och gudstjänsten.
Likaså berättas utförligt om de gudfruktiga kungarna.
Tex ägnas 3 kapitel åt Hiskias reformation, 2 Krön 29-31,
medan Kungaböckerna endast tar upp denna i en enda vers, 2 Kung
18:4.
- Krönikeböckerna ägnar stort utrymme åt tempeltjänsten.
Utan dessa böcker hade vi inte vetat något om hur man i praktiken
utövade sin religion.
- Liberalteologer har sett de till synes motstridiga uppgifter mellan
tidsangivelser i Kungaböckerna och Krönikeböckerna som
bevis för att Bibeln inte är ofelbar. Hur dessa olika dateringar
samtidigt kan vara korrekta utreds på nätadressen: http://lbk.cc/biblicum/19831103.HTM
Några andliga lärdomar
- Det messianska hoppet framskymtar i 1 Krön 17:23-27 och 2 Krön
13:5.
- Gång på gång hade avfall från Herren följt
på reformationer ”till dess att Herrens vrede över
hans folk växte så att det inte mer fanns någon bot”,
2 Krön 36:16.
Fördjupning
En sammanfattning av Roger Petterssons bibelstudium över släktlistorna
i Första Krönikeboken finns här.
Tre bibelstudier finns samlade under "Bibelstudier
över Krönikeböckerna" i Logosmappen. |
Innehåll | Föregående
avsnitt | Nästa avsnitt
|